JAK POROZUMĚT BIBLI?
2 – tři kroky při čtení a studiu Bible

Nevím, jestli nám někdy dochází, jak moc do nás vložili rodiče v době našeho dětství (případně ti, kdo s námi toto období procházeli)? Narodili jsme se bez znalosti řeči, ale díky druhým lidem jsme postupně začali v různých zvucích vnímat slova a spojovali si je s jednotlivými osobami, předměty, událostmi a pocity, a nakonec se naučili správně mluvit – vyjadřovat. Mezi naše první vědomá slova patřilo nejspíš „máma“ či „táta“. S tím, jak jsme vyrůstali a dostávali se do nových situací a slyšeli stále nová slova, jsme se naučili druhým rozumět, ale také druhým sdělit to, co jsme jim chtěli říci. Někdy nám to jde lépe, někdy hůře. V životě se dokonce stává, že když někdo prodělá mozkovou mrtvici, či poranění hlavy, musí se znovu učit naslouchat, rozeznávat, přiřazovat slova k předmětům a mluvit.
S Biblí – Božím slovem – je to hodně podobné. Abychom ji dobře porozuměli, potřebujeme se naučit její text číst a studovat ve třech následných krocích:

1)	Pozorování: když něco čteme, měli bychom být schopni čtenou část převyprávět svými slovy. Převyprávění by mělo být jednoduché a nemělo by obsahovat to, co si myslíme, že jsme četli, ale jen to, co jsme skutečně četli. Pomůže nám zjistit, zda jsme čtenému textu dobře porozuměli. Pozorování, kromě celkového obrazu, zároveň zahrnuje celou řadu dalších kroků: potřebujeme zjistit, jakou má text literární formu (jestli jde o příběh, nebo o poezii), o co se v textu jedná, text si můžeme představit a můžeme se zaměřit na jednotlivé detaily.
Tady velice častou chybou bývá, že text hned interpretujeme a vztahujeme na sebe, aniž bychom se nad ním hlouběji zamysleli.
2)	Interpretace: znamená výklad – tady se zaměřujeme na to, jaký měl autor záměr, když svá slova psal. Co vlastně chtěl říci posluchačům, a tedy i nám? Také bychom měli zjistit, jakou formu jazyka použil (zda píše v podobenstvích, nebo je ironický…), potřebujeme jasně odlišit to, co je v Bibli skutečně napsáno a jak tomu textu rozumíme my, je dobré vědět, zda máme nějaké další mimobiblické písemné prameny k dané události.
3)	Aplikace: je posledním krokem studia. V duchovním životě, stejně jako v tom biologickém, nestačí jenom číst, přemýšlet, interpretovat, ale je také potřeba věci, které jsem objevil, uvést ve skutek. Co to znamená: nechat Boží slovo pracovat ve svém životě, otevřít se mu, modlit se za to, co jsem přijal a uplatňovat vše v praxi.

Tyto tři kroky se dají jednoduše zapamatovat, když si je spojíme do zkratky PIA. To je zároveň latinské slovo, které znamená „zbožnost“. Zbožný je – v tom pozitivním slova smyslu – ten, kdo Boží slovo čte, pokouší se mu porozumět, vyložit ho a začít naplňovat ve svém životě.

Samozřejmě, že mnohé napadne otázka, proč se vůbec tak podrobně zabývat Biblí. Odpovědí bude postoj našeho srdce: pokud ji budeme vnímat jen jako knihu (dokonce i jako „svatou knihu“), patrně si ji jednou-dvakrát přečteme a budeme spokojeni. Pokud ji však začneme vnímat jako Boží milostný dopis určený právě pro nás, budeme ho číst se zalíbením a s nadějí, že se opět dozvíme něco nového o sobě, o Bohu, o světě, ve kterém žijeme.
Ti starší, kteří byli zamilovaní v době, kdy se víc psaly dopisy než sms a e-maily, potvrdí, že dopisy od milého/milé pro ně byly tak cenné a inspirující, že se je celé, nebo alespoň jejich části naučili nazpaměť. Možná se to může stát inspirací i pro nás. Proč se nenaučit nazpaměť několik veršů, které mi dávají sílu ve složitých životních situacích, potvrzují vztah Boha ke mně, připomínají mi zaslíbení pro můj život?

Pokud chceš, nauč se zpaměti:
Cílem našeho vyučování je láska z čistého srdce, z dobrého svědomí a z upřímné víry.
(1. Timoteovi 1:5)

Veškeré Písmo pochází z Božího Ducha a je dobré k učení, k usvědčování, k nápravě, k výchově ve spravedlnosti, aby Boží člověk byl náležitě připraven ke každému dobrému činu. (2. Timoteovi 3:16-17)

Literatura:
Ada Lum, Jak uplatnit Bibli v životě, CB Letovice, Letovice 1993.
Dan Drápal, Vladimír Vácha: Příručka pro čtení Písma, Ampelos, Praha 2000.

Pro Křesťanské společenství Nymburk
z různých materiálů sestavil a sepsal
Petr Plaňanský